Zűrzavaros évek 1919–1921 – tudományos konferencia Győrben
2020. szeptember 30-án a tavalyi „Fáradozással és béketűréssel” – Náprághy Demeter Emléknaphoz hasonlóan a Győri Egyházmegyei Levéltár ismét egynapos tudományos konferenciát szervezett, amelynek központi témája Trianon századik évfordulója és az azt követő nyugat-dunántúli impériumváltások voltak. Ezt a képlékeny, kaotikus és rengeteg kérdést felvető időszakot tervezte feldolgozni több szempontból a Zűrzavaros évek 1919–1921 című konferencia.
A rendezvényt házigazdaként Reisner Ferenc általános püspöki helynök, szemináriumi rektor, olvasókanonok nyitotta meg a Brenner János Hittudományi Főiskola dísztermében. Beszédében külön kiemelte, hogy nagy örömére szolgál a vendégek köszöntése és a szervezők kitartása, hogy az eredeti májusi időpont helyett ugyan szeptemberben, de megrendezésre kerülhetett a program.
![](https://ujkor.hu/wp-content/uploads/2020/10/z%C5%B1rzavaros-%C3%A9vek-Balogh-Margit.jpg)
A konferencia levezető elnöke Balogh Margit, a BTK Történettudományi Intézetének tudományos tanácsadója volt, aki XX. századi magyar egyház- és köztörténetének alapos ismerőjeként számos ponton tett a közönség számára is hasznos kiegészítéseket az előadások utáni vita szekcióban.
![](https://ujkor.hu/wp-content/uploads/2020/10/z%C5%B1rzavaros-%C3%A9vek-c%C3%ADmlap.jpg)
Első előadóként Soós Viktor Attila, a Nemzeti Emlékezet Bizottságának tagja A győri egyházmegye vértanúi a Tanácsköztársaság idején címmel tartotta meg előadását. Felszólalása során ismertette a győri egyházmegye két vértanú papjának, Szemelliker Antalnak és Wohlmuth Ferencnek a pályáját és vértanúságának körülményeit. Vértanúságuk több közös vonása mellett kiemelendő, hogy mindkettőjüket direkt központi utasítás híján, a helyben felgyülemlett társadalmi feszültségek hatására a falusi lakosság juttatta a mártíromságra.
![](https://ujkor.hu/wp-content/uploads/2020/10/z%C5%B1rzavaros-%C3%A9vek-So%C3%B3s-Viktor-Attila.jpg)
A sort Nagy Szabolcs, az MNL Veszprém Megyei Levéltárának igazgatóhelyettese, az MTA Trianon 100 Lendület Kutatócsoport tagja folytatta Győr román megszállása című előadásával. Nagy Szabolcs részletesen elemezte a román csapatok dunántúli mozgásait, külön kiemelve az olyan érdekességeket, mint a „vitnyédi fiaskó” vagy a győri konfliktusokat a lakosság és a katonaság között a város román megszállása alatt. Az előadó emellett árnyalta a román megszálló csapatok tevékenységét és azt földrajzi tekintetben is szétválasztotta.
![](https://ujkor.hu/wp-content/uploads/2020/10/z%C5%B1rzavaros-%C3%A9vek-Nagy-Szabolcs.jpg)
Az első szekciót Ablonczy Balázs, a BTK Történettudományi Intézetének tudományos főmunkatársa, a MTA Trianon 100 Lendület Kutatócsoport vezetője zárta egy irodalom- és kultúrtörténeti területekre is kitekintő előadással, amelyet Selmec–Győr–Salzburg. Szitnyai Zoltán menekült-elbeszélései címmel tartott. Ablonczy Szitnyai életén és munkásságán keresztül a trianoni menekültek léthelyzetére és a menekült-irodalomra, azok sajátosságaira mutatott rá.
![](https://ujkor.hu/wp-content/uploads/2020/10/z%C5%B1rzavaros-%C3%A9vek-Ablonczy-Bal%C3%A1zs.jpg)
A második szekciót Tóth Imre, a Soproni Múzeum igazgatója, a Soproni Egyetem hab. docense nyitotta Kellett-e nekünk Nyugat-Magyarország? A magyar külpolitika kétségei Nyugat-Magyarország-Burgenland kapcsán című előadásával. Előadásában Tóth Imre betekintést engedett a nemzetközi tárgyalások sorába, politikai, valamint gazdasági erőviszonyok alakulásába, amelyek a térség kapcsán felmerülő nemzetközi rendezést is befolyásolták. Az előadó elemzés alá vette az egyetlen katonailag meg nem szállt magyar terület megtartása érdekében tett magyar állami erőfeszítéseket és diplomáciai manővereket.
![](https://ujkor.hu/wp-content/uploads/2020/10/z%C5%B1rzavaros-%C3%A9vek-T%C3%B3th-Imre.jpg)
A konferencia ezután egy páros előadással folytatódott Győri Róbertnek, az ELTE TTK FFI, Földrajztudományi Központ, Társadalom- és Gazdaságföldrajzi Tanszék tanszékvezetőjének és Jankó Ferencnek, ugyanezen tanszék adjunktusának részvételével. Előadásuk, amelyet Burgenland vagy Nyugat-Magyarország: az osztrák és a magyar földrajztudomány érvei címmel tartottak, felvonultatta a két állam egyre élénkülő tudományos (főleg földrajztudományi és néprajzi), majd propagandisztikus tevékenységét a terület birtoklása érdekében.
![](https://ujkor.hu/wp-content/uploads/2020/10/z%C5%B1rzavaros-%C3%A9vek-f%C3%B6ldrajzosok.jpg)
Benkéné Jenőffy Zsuzsanna A nyugat-magyarországi kérdés árnyékában: Stehlik László papi pályája című előadása mélyfúrásként mutatta be a széteső győri egyházmegye személyi politikáját a zűrzavaros években. A közel száz, határon túlra került győri egyházmegyés pap egyikének hányattatott sorsán keresztül nyerhetünk betekintést egy változó világ mindennapjaiba.
![](https://ujkor.hu/wp-content/uploads/2020/10/z%C5%B1rzavaros-%C3%A9vek-Benk%C3%A9n%C3%A9-Jen%C5%91ffy-Zsuzsanna.jpg)
A konferencia záróelőadását Schmidt Péter, a Budapest Galéria munkatársa tartotta, aki szintén papi életpályákat ismertetett Huber János és Thullner János: két ellentétes papi és politikusi pálya Trianon idején című előadásában. A két pálya bemutatásával a káosz éveiben élesen elkülönülő magatartásformák váltak vizsgálhatóvá és tipizálhatóvá. Míg a soproni kanonok, Huber széleskörű tevékenységet fejtett ki a nyugat-magyarországi térség megmaradása érdekében, addig Thullner nyíltan támogatta a régió Ausztriához kerülését. Ezek után talán nem is meglepő, hogy a volt nezsideri plébános Thullner a burgenlandi tartományfőnökségig jutott karrierje csúcsán.
![](https://ujkor.hu/wp-content/uploads/2020/10/z%C5%B1rzavaros-%C3%A9vek-Schmidt-P%C3%A9ter.jpg)
A konferencia a földrajztudományon keresztül az irodalomtudományon át a köz- had- és egyháztörténetig számos aspektusból tette érthetőbbé a „zűrzavaros évek” eseményeit a gyakran méltatlanul elfeledett nyugat-dunántúli térségben.
Oláh P. Róbert
levéltáros, Győri Egyházmegyei Levéltártudományos segédmunkatárs,
MTA-PPKE Fraknói Vilmos Római Történeti Kutatócsoport
Ezt olvastad?
További cikkek
A célpont a mai napra: Szeged – Oláh András könyvének bemutatója
1944 nyarától a szövetséges légierő csapatainak bombázása Magyarországot is elérte. Többek között bombatámadás érte Budapest, Szolnok, Győr és Szeged városát is. Szeged második világháborús bombázásának 80. évfordulójára emlékezve jelent meg […]
„A kíváncsiság hajtson minket előre!”– a 2024-es Középkorral foglalkozó doktoranduszok konferenciája
Idén is megrendezték az Eötvös Loránd Tudományegyetemen a Középkorral foglalkozó doktoranduszok konferenciáját, június 20. és 21. között, Dreska Gábor, Novák Veronika és Rudolf Veronika oktatók, valamint Tuček Viktor, Varga Virág […]
Beszámoló a CEW brnoi konferenciájáról
2024. június 20. és 22. között Brnoban rendezték a Central European Workshops (CEW) konferenciáját. A rendezvény idén a Central Europe in the Early Modern Era: Politics, Economy, Society, Culture alcímet […]
Előző cikk
A NASA megalakulásának története
Számtalan ruházati terméken, mindennapos használati tárgyakon találkozhatunk nap mint a nap a NASA „húsgolyónak” becézett logójával vagy a modernizált és 2020 óta másodlagos logóként is használt, korábbi emblémával. Dwight D. […]