A hódmezővásárhelyi Emlékpont és a kommunista múlt amerikai szemmel
Az Emlékpontba belépve elsőként annak hatalmas mérete tűnt fel, hiszen Hódmezővásárhely – mondhatni – kisváros, ahol a nagy épület valósággal kiugrónak, már-már hivalkodónak tűnhet. Túlméretezettsége viszont szimbolikusan kifejezi, mekkora hatást gyakorolt a városra és lakóira a kommunizmus, hiszen jelenlétét gyakran az ilyen kisvárosokban lehetett leginkább érzékelni. Az ilyen településeket különösen megkínozta ennek a hazug ideológiai rendszernek a mindenhol kísértő jelenléte, illetve annak helyi kiszolgálói. Valójában Magyarországon minden kis- vagy közepes méretű városnak lehetne ekkora múzeuma, tele a helyiek személyes történeteivel a kommunista időszakból.
![](https://ujkor.hu/wp-content/uploads/2021/02/Eml%C3%A9kpont-2.jpg)
A cikk szerzője, Stephen Sholl a Virginia Tech Egyetem mesterképzésének végzős hallgatója. A Hungary Foundation és Mathias Corvinus Collegium Budapest Fellowship Programjának junior fellowként a Nemzeti Emlékezet Bizottságánál végez kutatásokat. Írását a Nemzeti Emlékezet Bizottsága és az Újkor.hu együttműködésének keretében közöljük.
Bent a múzeumban már világossá válik, hogy azért ilyen méretű ez az intézmény, mert egy egész régiót képvisel, így pedig joggal jár neki ekkora emlékhely. A budapesti Terror Háza Múzeummal ellentétben az Emlékpont nem országos hatáskőrű, hanem elsősorban Hódmezővásárhelynek és kapcsolódó településeinek a hányattatásaira összpontosít. A múzeum minden helyisége különálló témáról szól, amelyek közül az erőszakos kollektivizálás, az ellenállás, a kommunista művészet és az elnyomás nevezhetők legjelentősebbnek. A termek mindegyikében videóvetítés zajlik, a személyes interjúkon – a megszólalók között a sorsfordító események tanúi, a diktatúra áldozatai és elszenvedői éppúgy szerepelnek, mint helyi pártfunkcionáriusok vagy a szocialista vállalatok vezetői is – keresztül valósággal életre kel a történelem.
![](https://ujkor.hu/wp-content/uploads/2021/02/Eml%C3%A9kpont-1.jpg)
Mindegyik terem lenyűgöző a maga nemében, bár a témák súlyossága nyilván változó. A kényszerű kollektivizálásra szánt helyiséget úgy tervezték, hogy egy szántásnak nézzen ki, ahol a kollektivizálás hódmezővásárhelyi kihívásait szemléltető idővonal segít megérteni e folyamat helyi hatásait. Az ellenállásról szóló rész talán a leginkább magával ragadó: emléket állít az ellenállás három mártírjának; valamint a falon található a helyi „fehér gárda” összes tagjának neve is. Ráadásképp itt is sok a videóanyag; az ellenállók hozzátartozói mesélik el történetüket a látogatók számára. A Paraszt Párizs nevű, képzőművészetre összpontosító termet úgy tervezték, hogy középen egy szovjet katona gigantikus szobra áll. A falak színe váltakozva vörös és fehér: a vörös falak a kommunista élet idealizált jeleneteit (ún. szocreál), a fehér falak pedig az akkori helyi művészet jóval komorabb hangvételű alkotásait vonultatják föl. Ez a kettéosztás tökéletesen ábrázolja a kommunista propaganda és a vasfüggöny mögötti élet realitásai közötti különbségeket. Egyúttal szemléleti, hogy a hivatalos ideológiával, az elvárt, egyetlen stílussal szemben, milyen kifejezésmóddal éltek a helyi művészek.
![](https://ujkor.hu/wp-content/uploads/2021/02/Eml%C3%A9kpont-3.jpg)
A kommunista rezsim elnyomását bemutató terem a múzeum alagsorában található. Ennek a helyiségnek a középpontjában államvédelmi katonák óriási szobrainak alsó felét láthatjuk. A szobrok amúgy nagyjából két emelet magasak, de az alagsori teremben csak a térdükig látunk. A helyiség két oldalán lévő tükrök olyan illúziót keltenek, mintha óriási katonák lábai között járnánk. Ez tökéletesen érzékelteti azt a kilátástalanságot, amelyet a kommunista rendszer alatt oly sokan éreztek. Mivel a Vörös Hadsereg támogatta Közép-Európa bábállamait, ez a terem jól átadja, milyen aprónak érezhette magát az átlagpolgár a rezsimmel és az elnyomás erőszakszerveivel szemben.
![](https://ujkor.hu/wp-content/uploads/2021/02/Eml%C3%A9kpont-5.jpg)
Amerikaiként nehéz átérezni azt az összetett érzületet, amelyet a magyaroknak és más népeknek a kommunizmus alatt kellett megélniük. Számunkra az 1950-es és 1980-as évek közötti periódus a viszonylagos jólét, a formabontó divat, a nosztalgikus tévéműsorok és az állampolgári jogok kiteljesedésének időszaka volt. A vasfüggöny mögött élők ennek viszont az ellentétét élték meg. Nemcsak az állami terror szélsőséges eseteire gondolhatunk itt, mint amilyenek a kivégzések, a kínzások és a bebörtönzések is voltak, hanem a hétköznapi rettegésre is, ami sokkal átfogóbbnak és a társadalomra nézve károsabbnak bizonyult. A végtelen propaganda, a vagyonelkobzás, az állampolgári jogok megcsorbítása és a reformok elfojtása mind káros hatásokkal jártak; ezekről is emlékeznünk kell! Ez a múzeum mind Hódmezővásárhely, mind a környező régió tekintetében ezt a célt valósította meg.
![](https://ujkor.hu/wp-content/uploads/2021/02/Eml%C3%A9kpont-6.jpg)
Írta: Stephen Sholl
Fordította: Surjányi Dávid
Ezt olvastad?
További cikkek
Helyszíni beszámoló a brigetiói katonai fürdő régészeti feltárásáról
2024. augusztus 14-én a Komáromban, brigetiói legiotábor ásatásán lezajlott a 2001 óta minden évben megrendezett nyíltnap, amely során a látogatók szakmai vezetés mellett megtekinthetik az adott ásatási szezonban feltárt lelőhelyeket […]
„Vallás és háborúk” – Hagyományteremtő műhelykonferencia a Bálnában
2024. május 9-én első alkalommal zajlott le a HM Hadtörténeti Intézet, valamint a PPKE-BTK Történelemtudományi Doktori Iskola és a PPKE “Felekezet és Identitás” kutatócsoportja által közösen szervezett “Ő tanította a […]
A célpont a mai napra: Szeged – Oláh András könyvének bemutatója
1944 nyarától a szövetséges légierő csapatainak bombázása Magyarországot is elérte. Többek között bombatámadás érte Budapest, Szolnok, Győr és Szeged városát is. Szeged második világháborús bombázásának 80. évfordulójára emlékezve jelent meg […]
Előző cikk
Thermopülai-Szalamisz „2500” – 1. rész: A perzsa „gőzhenger” és az ión felkelés
2500 évvel ezelőtt, Kr. e. 480-ban Xerxész perzsa nagykirály hatalmas sereggel vonult a görög poliszok ellenállásának megtörésére és a görög világ bekebelezésére. A cikksorozatban ennek a történelmi sorsfordulónak az előzményeit, […]