Musaeum Hungaricum XI.
A boldogfai székhelyű Mátyusföldi Muzeológiai Társaság szervezésében, valamint a somorjai Fórum Kisebbségkutató Intézet, a Nagyszombati Kerületi Önkormányzat és a Galántai Honismereti Múzeum együttműködésével rendezték meg 2014. október 22-én immáron tizenegyedik alkalommal a Musaeum Hungaricum című szakmai konferenciát Somorján.
A konferencia részletes programja
A szakmai tanácskozás központi témája rendszeresen a szlovákiai magyarság tárgyi emlékeinek múzeumokon és galériákon belüli dokumentálása és feldolgozása, a konferencia résztvevői pedig hazai történészek, művészettörténészek, régészek és néprajzkutatók, akik e műtárgyak feldolgozásával foglalkoznak és a tanácskozás keretein belül bemutatják és megvitatják a szakmai gyakorlatuk során elért eredményeket azzal a céllal, hogy a hazai muzeális intézményekben fellelhető kultúrtörténeti emlékek minél szélesebb körben prezentálásra kerüljenek nemcsak a szakemberek, de a kultúra iránt érdeklődő nagyközönség előtt is.
A házigazdák szerepében Végh László, Keppert József és Danter Izabella (Fotó: Kerényi Éva)
A konferencia gyökerei 2003-ra nyúlnak vissza, ekkor került megrendezésre a hasonló küldetést magába foglaló, A magyar muzeológiai tevékenység aktuális kérdései Szlovákiában címen megrendezett első szakmai tanácskozás s alakult meg ezzel párhuzamosan az ún. virtuális Szlovákiai Magyar Múzeumi Kollégium, mely céljául a dél-szlovákiai múzeumok magyar nemzetiségű munkatársainak szakmai képzését, munkájuk összehangolását és szakmai kapcsolataik kiépítését tűzte ki. A következő esztendőben a Musaeum Hungaricum névre keresztelték e fórumot, melyet azóta is éves rendszerességgel megtartanak a muzeológusok körében. Idén a Nagy Háború centenáriumára való tekintettel az első világégés került reflektorfénybe, s ezen eseménynek a dél-szlovákiai múzeumokban való dokumentálása, emlékezete volt az a kiindulópont, mely mind a szervezőket, mind a résztvevőket megihlette.
A konferenciát, mint minden évben, Danter Izabella néprajzkutató, a Mátyusföldi Muzeológiai Társaság elnöke, a rendezvény főszervezője nyitotta meg. Bevezető beszédében a konferencia kétnyelvűségére (szlovák ill. magyar) helyezte a fő hangsúlyt, mellyel a dél-szlovákiai múzeumokban tevékenykedő szlovák nemzetiségű muzeológusok magyar vonatkozású érdekeltségének fontosságát emelte ki. A résztvevő tudományos szakembereket „házigazdaként“ Végh László, a somorjai székhelyű Fórum Kisebbségkutató Intézeten belül működő Bibliotheca Hungarica Könyvtár és Levéltár igazgatója, ill. Keppert József, a Galántai Honismereti Múzeum igazgatója is üdvözölte.
A konferencia résztvevői (Fotó: Kerényi Éva)
Az idei fórumon nyolc előadás hangzott el, melyek közül az utolsó hat az első világháború témakörét érintette. Elsőként Strešňák Gábor, a Szenci Városi Múzeum munkatársának előadását hallgathattuk, aki Ambrus Orsolya, a kassai Kelet-szlovákiai Múzeum történészének tanulmányát tolmácsolta a csizmadiák 19. századi vándorkönyveiről, majd Gaál Ida, a komáromi Duna Menti Múzeum művészettörténésze számolt be a Felvidékhez élete során szorosan kapcsolódó ógyallai születésű Feszty Árpád festőművész munkásságáról. Nem mellesleg megjegyzendő, hogy a 2014-es emlékév – sok egyéb történelmi esemény mellett – Feszty Árpád halálának 100. évfordulója is.
A továbbiakban a Nagy Háború emlékezettörténeti vonalán haladt a konferencia menete. Elena Kurincová, a Pozsonyi Városi Múzeum munkatársa az első világháború idejére jellemző propagandára fókuszálva a pozsonyi múzeum igen gazdag gyűjteményében fellelhető műtárgyakkal ismertette meg a közönséget, a központi hatalmak képviselőinek portréjával díszített „szuvenírektől“ a képes levelezőlapokon át a hadi gyermekjátékokig. Hasonló megközelítésben tárta elénk az ülés első szakaszának végén Pálinkás Tibor, az ipolysági Honti Múzeum és Simonyi Lajos Galéria muzeológusa az intézmény féltve őrzött első világháborús tárgyi emlékeit.
Bendík Márta előadása az ipolysági háborús emlékjelekről (Fotó: Kerényi Éva)
Az ülés második része úgyszintén a világégés jegyében folyt tovább. A Gömör-Kishonti Múzeum képviseletében Kerényi Éva történész a Rimaszombatban kéziratban őrzött háborús emlékeket ismertette a hallgatósággal, eredeti hadifogolynaplót, több frontot megjárt katona fotókkal dokumentált tábori levelezését és a hátországból írt hazafias verseket ismerhettünk meg. A továbbiakban Rusnák Pavol, az érsekújvári Thain János Múzeum tudományos munkatársának előadásában az első világháborúban Kamocsa községből harcoló katonák emlékeit tárta a közönség elé, értékes fotódokumentációval egészítve ki az elhangzottakat. Ezután ugyancsak a Honti Múzeum és a Simonyi Lajos Galéria részéről Bendík Márta előadásában mélyedhettünk el, aki az ipolysági régió első világháborús emlékeiből tartott prezentációt, rámutatva a világégés eme „haláljeleire“. Az idei előadás-sorozatot Sipos Szilvia, a pozsonyi székhelyű Szlovák Nemzeti Múzeum – A Szlovákiai Magyar Kultúra Múzeuma kurátora zárta, aki a „Történetek a Nagy Háborúból“ elnevezésű országos dokumentációs és kiállítási projekt megvalósítását és eredményeit vette górcső alá. A centenárium alkalmából a SZNM, a Szlovákiai Magyar Kultúra Múzeuma és a Hagyományok és Értékek Polgári Társulás országos méretű gyűjtést indított a még fellelhető első világháborús dokumentumok és emlékek feltérképezésére. A sajtóban is közzétett felhívás alapján a munkába számos hazai múzeum és kulturális társintézmény kapcsolódott be mind közvetve, mind közvetlenül. A gyűjtés eredményeként megszülető nem mindennapi vándortárlat történeteken keresztül enged bepillantást a harctéren küzdő katonák életébe és a hátországban maradottak hétköznapjaiba, az elkövetkezőkben pedig – 2014 és 2018 között – több mint 20 helyszínen kerül bemutatásra.
Rusnák Pavol a kamocsai katonák emlékeit prezentálja (Fotó: Kerényi Éva)
A szakmai tanácskozás szervezőinek és résztvevőinek jövőbeli tervei biztatóak, workshopok megszervezését is fontolóra vették. Külön kiemelendő, hogy egyre több lelkes fiatal muzeológus csatlakozik évről évre a fórumhoz, így remélhetőleg 2015-ben is hallunk a rendezvényről. A konferencia a Szlovák Köztársaság Kormányhivatala Nemzeti kisebbségi kultúra program 2014 támogatásával valósult meg.
Ezt olvastad?
További cikkek
A célpont a mai napra: Szeged – Oláh András könyvének bemutatója
1944 nyarától a szövetséges légierő csapatainak bombázása Magyarországot is elérte. Többek között bombatámadás érte Budapest, Szolnok, Győr és Szeged városát is. Szeged második világháborús bombázásának 80. évfordulójára emlékezve jelent meg […]
„A kíváncsiság hajtson minket előre!”– a 2024-es Középkorral foglalkozó doktoranduszok konferenciája
Idén is megrendezték az Eötvös Loránd Tudományegyetemen a Középkorral foglalkozó doktoranduszok konferenciáját, június 20. és 21. között, Dreska Gábor, Novák Veronika és Rudolf Veronika oktatók, valamint Tuček Viktor, Varga Virág […]
Beszámoló a CEW brnoi konferenciájáról
2024. június 20. és 22. között Brnoban rendezték a Central European Workshops (CEW) konferenciáját. A rendezvény idén a Central Europe in the Early Modern Era: Politics, Economy, Society, Culture alcímet […]
Előző cikk
A történetírás antropológiai perspektívái: 1914 Európában – konferencia-beszámoló
A Magyar-Román Történész Vegyesbizottság november 4. és 6. között tartotta huszonkettedik tanácskozását. Az 1971 óta működő – bár munkáját 1983 és 1992 között szüneteltető – testület kétévente ülésezik, felváltva, hol […]