Város – liget – köztér – szórakozás: az Urbs 2017. évi konferencia-felhívása
A Budapest Főváros Levéltára és az Urbs Magyar Várostörténeti Évkönyv szerkesztősége által szervezett VI. Magyar Várostörténeti Konferencia (Budapest Főváros Levéltára, 2017. november 3. hete) a városi térhasználat kérdéskörének egy specifikus részét helyezi a vizsgálat középpontjába: a közterek és parkok szerepét a városok életében.
Lánchíd. Kép forrása: Fortepan / Budapest Főváros Levéltára
A városi köztér fogalmának számos értelmezési lehetősége van. Legáltalánosabban az épületek által szabadon hagyott és elvben bárki, vagy legalábbis a városlakók és a várost felkeresők széles köre számára szabadon megközelíthető területeket érthetjük alatta. Ezek ugyanakkor a városi élet lényegét alkotó érintkezések, találkozások, konfliktusok, élmények, tapasztalatok, többek között a szórakozás nyilvános helyszínei is, amelyek döntő szerepet játszanak a városlakók helyi társadalommá szerveződésében, az identitás és a városimázs alakításában.
A városi köztér sajátos típusát jelentik a nyilvános kertek és parkok, amelyek a hazai várostörténeti kutatás viszonylag elhanyagolt területei. Holott különösen jó terepet kínálnak annak tanulmányozásához, hogy miként hatják át egymást a téralakítás és térhasználat fizikailag megragadható és szimbolikus elemei. A 19. század második felében a városigazgatás egyre komplexebbé váló feladatai között a közparkok létrehozása és fenntartása is helyet kapott, s az ezt szolgáló szakhivatalok is megszerveződtek – a konferencia évében lesz a FŐKERT és a Fővárosi Kertészet elődjének, a pesti Városi Kertészet felállításának 150 éves jubileuma. A konferencia ezért – bár a kérdéskört a történeti Magyarország teljes területének vonatkozásában kívánja vizsgálni – önálló panelt szán a fővárosi Városliget kialakulása, funkcióváltásai, térhasználata, városfejlesztési programokban betöltött szerepe, a városligeti intézmények mint a szórakozás és szórakoztatás színterei vizsgálatának.
A konferencia szervezői olyan előadásokat várnak, amelyek – kronológiai megkötés nélkül – egy város esetében vagy különböző városok összehasonlításával, elsődleges forrásanyagon keresztül ábrázolják a közterek, a parkok létrehozásának, használatának, ellenőrzésének és a hozzájuk kapcsolódó tapasztalatoknak és jelentéseknek különböző dimenzióit. Néhány ajánlott, de semmiképpen sem kizárólagos témakör:
- Közterek, zöldterületek, zöldfelületek a városok szerkezetében
- A városi közterületek, zöldfelületek történeti funkcióváltásai
- Városi kertek, zöldfelületek, parkok, temetők tervezése és építészete (a tervezés elméletének, módszertanának, kompozíciós elveinek változásai, a növényalkalmazás fejlődése stb.)
- A zöldfelületek változó szerepe az urbanisztikai gondolkodásban, tervezésben
- Az utca és a köztér szerepe a városnegyedek, szomszédságok szerveződésében
- Utcák, terek és parkok szerepe a városlakók mindennapi térhasználatában
- Közterületi, területhasználati konfliktusok
- Közterek és parkok mint a társas élet, a szórakozás és szórakoztatás színterei
- A városi szórakozás és szórakoztatás színterei, eszközei és infrastruktúrája
- Közterek és parkok a városlakók mentális térképén
- A köztér mint politikai csatatér
- A köztér mint a hatalom szimbolikus eszköze és kifejezője
- A közterületi viselkedés felügyelete és szabályozása
- A kertészet mint városi üzem
- A köztér és a park mint kulturális táj
- A köztér és a park mint a látványosság és a szórakoztatás színtere
- A speciális funkciójú városi zöldfelületek (játszóterek, sportterek) kialakulása
- A köztér és a közpark mint emlékezeti hely
- Közterületek és parkok örökségvédelme
- Közterek és parkok művészi ábrázolása
- Városi zöldterületek és környezetvédelem, környezeti konfliktusok
- A fővárosi Városliget története
A 2000 karakternél nem hosszabb szinopszisokat és az innen letölthető jelentkezési lapot 2017. január 31. éjfélig a lukacsa@bparchiv.hu e-mail címre kell beküldeni. A konferenciával kapcsolatos esetleges kérdéseiket is ezen a címen várják. A jelentkezőket legkésőbb 2017. március 31-ig értesítik a szinopszisok elfogadásáról, illetve elutasításáról (ekkor már a konferencia pontos dátumát is meg tudjuk majd adni). A legjobb előadásoknak publikálási lehetőséget biztosítanak az Urbs. Magyar Várostörténeti Évkönyv 12. és 13. évfolyamaiban (várható megjelenés: 2018. és 2019). A megjelentetésre szánt kéziratokat a konferencián kérik leadni.
Forrás: Budapest Főváros Levéltár honlapja
Ezt olvastad?
További cikkek
Felhívás – újra meghirdetve | IX. Kárpát-medencei Fiatal Magyar Történészek Tábora
A nyárra tervezett IX. Kárpát-medencei Fiatal Magyar Történészek Táborának megrendezését technikai okok miatt el kellett halasztani októberre, de négy év után újra várja az érdeklődőket a Belvedere Meridionale Alapítvány rendezvénye. […]
A Vásárhelyi Történelmi Kör XVII. Történelemtudományi Találkozója | Meghívó
2024. július 27. és augusztus 3. között a 17. alkalommal rendezik meg Hódmezővásárhelyen a Vásárhelyi Történelmi Kör Történelemtudományi Találkozóját. A tudományos ismeretterjesztő célú találkozó az utóbbi évtizedeben nemcsak a városnak, […]
Podmaniczky Frigyes arcai és szerepei
A honismereti mozgalom zászlóshajójának számító Honismeret folyóirattal nagyon régóta, majdhogynem portálunk indulása óta együttműködünk. A Honismeretet kiadó Honismereti Szövetség tömöríti a helytörténettel, a történeti és néphagyományokkal, a néprajzzal, az irodalom […]
Előző cikk
A múzeumalapító Nagy Iván tudományos munkássága
A XIX. századi magyar művelődéstörténet a polihisztorok korszaka volt: ők többféle tudományághoz értettek, és mindegyikben maradandót alkottak. A hazai közgyűjtemények szempontjából meghatározó szerepet játszó Rómer Flóris természettudósból lett régész. Hatni […]