„Hogy helytállóink emléke velünk maradjon.” – a Magyar Hősök című kötet online bemutatójáról
Magyar Hősök – Elfeledett életutak a 20. századból címmel rendezett online könyvbemutatót a Nemzeti Emlékezet Bizottsága és a Matthias Corvinus Collegium a Líra Könyv Facebook-oldalán. Takács Bence moderálásában Fölváryné Kiss Réka, a NEB elnöke és Máthé Áron, a NEB elnökhelyettese beszélgetett egy, az 1956-os forradalom évfordulójára időzített ismeretterjesztő kiadványról, mely hatvan ismert vagy éppen elfeledett, hősies életutat mutat be a kommunista diktatúra időszakából.
![](https://ujkor.hu/wp-content/uploads/2020/11/magyarhosok00.jpg)
A Nemzeti Emlékezet Bizottsága az 1945-től kezdve fokozatosan kiépülő, majd teljessé váló kommunista diktatúra történetét kutatja. A most megjelent könyv szorosan illeszkedik ehhez a küldetéshez, hiszen ismeretterjesztő szándékkal kívánja bemutatni az említett időszak áldozatait az eddig feltárt források segítségével. Földváryné Kiss Réka elmondta, hogy történész kutatóműhelyüknek fontos feladatát képezi, hogy az általuk feltárt múlt eljusson a szélesebb olvasóközönséghez. Ezért az egyik legfontosabb céljuk a Magyar Hősök című kötet megalkotásakor az olvasmányosság, a közérthetőség volt. A ma felnövő generációknak nincsen személyes emlékük a diktatúra időszakáról, ezért is fontos, hogy az akkori egyéni élettörténeteket, a sorsok sokféleségét bemutassák nekik.
„Egy diktatúrában olykor élet-halál kérdésről van szó, amikor dönteni kell.” – tette hozzá az elnökasszony, elmondva azt is, hogy természetesen a könyvben szereplő életutak nem „szentek életrajzai”, hiszen mindannyiunk életében vannak olyan döntési helyzetek, amikor nem a legetikusabb vagy legjobb megoldást választjuk. Ennek ellenére a könyvben szereplők életútjában volt olyan pillanat, amelyet az alkotók érdemesnek tartottak kiemelni és bemutatni az olvasóknak. Ennek ellenére a címadásnál tudatosan használták a hősök kifejezést, hiszen a hatvan életrajz mindegyikében volt olyan pillanat, amikor a bennük szereplők hősiesen viselkedtek, s ezért nem egyszer tragikus vég jutott nekik osztályrészül. Kiss Réka hangsúlyozta, hogy az egyes fejezetekben nem csupán az egyes emberek, hanem a családjuk története, nélkülözése vagy szenvedése is megjelenik.
„A mögöttünk hagyott huszadik század nemcsak egyéni és tömeges traumákat okozott, hanem megfosztott minket nem is egy olyan nemzedéktől, amely ennek az országnak a szervezésére, a továbblendítésére képes lett volna.” – mondta el a beszélgetés során Máthé Áron, aki szerint az emberi lelkekben hagyott mély nyomok, önképek generációkon öröklődtek tovább. A történész hozzátette, éppen azért állították össze a könyvben található hatvan életutat, hogy az olvasó tisztább képet kaphasson ennek a korszaknak a meghatározó, ámde sokszor elfeledett szereplőiről.
![](https://ujkor.hu/wp-content/uploads/2020/11/magyarhosok01.jpg)
Kiss Réka hozzátette, hogy az életutak válogatása semmiképpen sem reprezentatív, maradtak ki akár fontos életpályák, de éppen az lehet a kötet egyik előnye, hogy kis közösségek meghatározó tagjainak döntési helyzeteit, egyéni kockázatvállalását is bemutatja határon innen és túl. Nagyon különböző világnézetű, korú, végzettségű, társadalmi helyzetű ember került ebbe a kész munkába, de általuk kirajzolódik egy kép az emberi helytállások különféle megnyilvánulásainak segítségével, még akkor is, ha az egyes életutakban a diktatúrával szembeni kockázatvállalás mértéke eltérő volt. Volt, aki nyílt politikai akciókkal írta bele magát a könyv lapjaiba, mások a falubelieket, szomszédaikat, barátaikat akarták csak menteni.
![](https://ujkor.hu/wp-content/uploads/2020/11/magyarhosok02.jpg)
Máthé Áron a könyv kapcsán fontosnak tartja, hogy a kommunista diktatúra működtetőinek kutatása, életútjaik megírása mellett azoknak a történetei is eljussanak az érdeklődő közönséghez, akik megpróbáltak szembeszállni az akkori rendszerrel. A diktatúrának éppen az az egyik fájdalmas hagyatéka, hogy ezeknek az embereknek a története eddig nem vagy csak alig volt feltárva, bemutatva.
A könyvbemutató során a történészek ismertették azokat a módszereket, ahogyan az egyes fejezetek megíródtak. A szerkesztők számára evidens volt, hogy az egyes életutak megalkotására a témák szakértőit, kutatóit kérjék fel, hiszen ők tudták a leghitelesebben elmondani a diktatúra elleni szembehelyezkedés történetének egy-egy szeletét. A könyvbemutató izgalmas részét képezték azok a kiragadott életesemények, melyeket Földváryné vagy épp Máthé elmondtak a hatvan életútból, s az élő videóinak lehetőségük volt kérdezni is, amelyekre a meghívott történészek válaszoltak.
A beszélgetés itt tekinthető meg:
A bemutatott könyv adatai: Magyar hősök – Elfeledett életutak a 20. századból, szerk. Czókos Gergely – Kiss Réka – Máthé Áron – Szalai Zoltán, Nemzeti Emlékezet Bizottsága, 2020. 453 p.
Ezt olvastad?
További cikkek
A célpont a mai napra: Szeged – Oláh András könyvének bemutatója
1944 nyarától a szövetséges légierő csapatainak bombázása Magyarországot is elérte. Többek között bombatámadás érte Budapest, Szolnok, Győr és Szeged városát is. Szeged második világháborús bombázásának 80. évfordulójára emlékezve jelent meg […]
„A kíváncsiság hajtson minket előre!”– a 2024-es Középkorral foglalkozó doktoranduszok konferenciája
Idén is megrendezték az Eötvös Loránd Tudományegyetemen a Középkorral foglalkozó doktoranduszok konferenciáját, június 20. és 21. között, Dreska Gábor, Novák Veronika és Rudolf Veronika oktatók, valamint Tuček Viktor, Varga Virág […]
Beszámoló a CEW brnoi konferenciájáról
2024. június 20. és 22. között Brnoban rendezték a Central European Workshops (CEW) konferenciáját. A rendezvény idén a Central Europe in the Early Modern Era: Politics, Economy, Society, Culture alcímet […]
Előző cikk
Vörös karszalag. Ideiglenes karhatalmi osztagok 1944–1945-ben
A második világháború utolsó hónapjai soha nem látott pusztulást és káoszt hoztak a Kárpát-medencében élő lakosság számára. Ennek érdemi feltárására az 1940-es évek végére megszilárduló kommunista rendszerben nem volt lehetőség. […]