Az Imperial War Museum és a Nagy Háború
Július 19-én nyitotta meg ismét kapuit a centenáriumi év okán átalakított londoni Imperial War Museum (Birodalmi Hadtörténeti Múzeum), amely egy teljesen új, hihetetlenül gazdag és széleskörű gyűjteményre épülő, kétségkívül ambiciózus első világháborús kiállítással csábítja falai közé a látogatókat.
Július 17-én David Cameron brit miniszterelnök és Vilmos herceg – szimbolikusan részt vállalva a munkálatokban – együtt tették helyükre a hadtörténeti múzeum új első világháborús kiállításának utolsó két kisebb darabját, ünnepélyesen megnyitva ezzel az újonnan átalakított Imperial War Museum épületét az érdeklődök előtt. Az új első világháborús kiállítást a látogatók július 19-tól tekinthetik meg, és az első napon akkora érdeklődést váltott ki, hogy a múzeum előtt hamar kígyózó sorok alakultak ki.
Az IWM centenáriumi előkészületei két évvel korábbra, 2012-ig nyúlnak vissza, akkor hozták létre a múzeum vezetésével a szigetország első világháborús megemlékezési partnerprogramját, amelyhez napjainkig több, mint 500 kül- és belföldi intézmény, illetve szervezet csatlakozott. Az IWM alapítványa Vilmos herceg védnöksége alatt és a brit kormány nagyfokú támogatása mellett – akik központi szerepet szántak a hadtörténeti múzeumnak az elkövetkező évek világháborús megemlékezéseinek országos átfogásában – sikerült az 1920-ban átadott múzeumot jelentős mértékben átalakítani.
David Cameron miniszterelnök – akinek saját elmondása alapján több feljebbmenője is harcolt Nagy Háborúban – idejekorán kifejezte kormánya támogató szándékát az agg IWM átépítésére, amelyre az első világháború centenáriuma és a normandiai partraszállás hetvenedik évfordulója egyaránt kitűnő alkalmat szolgáltattak. A hivatalosan 2014. augusztus 4-vel kezdődő centenárium összesen kb. 50 millió font költségvetésből gazdálkodhat, amely lefedi az IWM átalakítására és kiállításaira, az emlékműgondozásra, a vonatkozó társadalmi eseményekre és megemlékezésekre, iskolai programokra fordítandó összegeket. Ebből a keretből a hadtörténeti múzeum felújítására az új előcsarnok kiépítésével együtt, valamint a gyűjteménybővítést, digitalizálást és új kiadványok megjelentetését is magukba foglaló első és második világháborúhoz kötődő kiállításokra impozáns 40 millió font jutott.
A kulisszák mögött
Az előkészületeket követően az átalakítási munkálatok 2013. őszén már javában zajlottak, akkori látogatásunkkor a főbejárat az előcsarnokkal együtt le volt zárva, a részlegesen megtekinthető múzeumon belül pedig körülményes volt a közlekedés. Az építkezés 2014. januárjától erőteljes lendületet vett, így a hadtörténeti múzeum júliusig zárva tartotta kapuit a látogatók előtt, bár a kutatók előzetes bejelentkezést követően, kíséret mellett, raktárak, irodák, étkezők labirintusán keresztül eljuthattak a múzeumi levéltárig.
Kellő anyagi támogatás mellett, egy átgondolt, megfontolt két évnyi tervezés és a sikeres partnerprogram eredményeként a júliusban most átadott IWM kiállítás nemcsak a világ egyik legátfogóbb és leggazdagabb első világháborús gyűjteményével büszkélkedhet, de napjaink legmodernebb audiovizuális megoldásait felhasználva egy hihetetlenül érdekes, lebilincselő, részletekbe menően informatív, ötletes és logikusan felépített, gigantikus installációt tár elénk, élményül szolgálva nemcsak a hétköznapi érdeklődő, de az akadémiai körök kritikus látogatói számára is.
Így zajlott az IWM filmgyűjteményének digitalizálása
A 14 kiállítóegységből álló első világháborús galéria ötletes animációkkal vezeti fel a korabeli szövetségi rendszerek alakulását, de kitér a háború előtti „békebeli évek” brit társadalmának és birodalmának bemutatására is. A szemben álló felek, valamint a brit világbirodalom gyarmatairól és domíniumairól érkező csapatok egyenruháján és felszerelésén túl a kiállítás az elhúzódó háború által kikényszerített haditechnikai fejlődést is lefedi összehasonlító módon, kezdve a legegyszerűbb sisakkal, haladva a nehézágyúkon és repülőgépeken keresztül a tankokig. A frontok és a háború meghatározó eseményeit az érintőképernyős lejátszók animált történeteiben mondja el egy-egy narrátor, röviden és közérthetően. A hatalmas képernyők, a fényviszonyok, zajok, hangok váltakozása, a látnivalóval teletömött hosszúkás kiállítótér annyira tökéletes adagokban vonzzák be a látogatót, hogy a hiányzó érzeteket – a szagot és az ízt – a kiállítás végére mindenki a szájában és az orrában érezheti.
A kiállítás a front- és a hadieseményeken túl a háború és a társadalom kölcsönhatásaira is kitér, a bevonulástól kezdve, a nők munkába állásán és a takarékoskodási mozgalmakon át a háborús propagandával bezárólag. Az installáció elsősorban a nyugati front eseményeire és a német-antant szembenállásra összpontosít, míg a többi hadszíntér történetét olykor elképesztően gyönyörű animációs rövidfilmek segítségével lehet megismerni. A kiállítás hangsúlyt fektet a szárazföldön, tengeren és levegőben vívott háború mindhárom aspektusának bemutatására, s ha a háborút lezáró békekonferenciák eseményeit felületesebben is, de azok következményeit hathatósan és drámaian mutatja be. Az első világháborús kiállítás itt végetér, de a kitartóbb látogatóknak egy emelettel feljebb, a második világháború agyonzsúfolt kiállítótermeiben alkalmuk nyílik folytatni útjukat egy még véresebb világégésbe.
A kiállítás 2014. július 19-től az Imperial War Museum egyéb állandó kiállításaival együtt ingyenesen tekinthető meg Londonban (Lambeth Road, SE1 6HZ, metró: Lambeth North vagy Waterloo, Bakerloo vonal).
Ezt olvastad?
További cikkek
A Vásárhelyi Történelmi Kör XVII. Történelemtudományi Találkozója | Meghívó
2024. július 27. és augusztus 3. között a 17. alkalommal rendezik meg Hódmezővásárhelyen a Vásárhelyi Történelmi Kör Történelemtudományi Találkozóját. A tudományos ismeretterjesztő célú találkozó az utóbbi évtizedeben nemcsak a városnak, […]
Podmaniczky Frigyes arcai és szerepei
A honismereti mozgalom zászlóshajójának számító Honismeret folyóirattal nagyon régóta, majdhogynem portálunk indulása óta együttműködünk. A Honismeretet kiadó Honismereti Szövetség tömöríti a helytörténettel, a történeti és néphagyományokkal, a néprajzzal, az irodalom […]
Egy ’56-os mártír emlékezete – 100 éve született Brusznyai Árpád
A száz éve született Brusznyai Árpádra emlékezett a Nemzeti Örökség Intézete (NÖRI) és a Nemzeti Emlékezet Bizottsága (NEB) az ’56-os mártírnak az Új köztemető 301-es parcellájában található sírjánál csütörtökön. A NÖRI MTI-hez […]
Előző cikk
Megszületik júliusban: Nagyhatalmak útban az első világháborúba
A Ferenc Ferdinánd trónörökös ellen elkövetett szarajevói merénylet olyan események sorozatát indította el, amelyek végül az első világháború kitöréséhez vezettek, előzményeit mindazonáltal mélyen átszőtték a korabeli nagyhatalmak törekvései, érdekei és […]