Mikor volt Bercsényi Miklós második házassága?
Bercsényi Miklós (1665-1725) a kora újkori magyar történelem egyik legjelentősebb személyisége volt. A Rákóczi-szabadságharcban betöltött szerepével számos könyv, tanulmány és tudományos konferencia foglalkozott, így joggal gondolhatjuk, hogy életrajza teljes és életének főbb mozzanatai nyitott könyvként tárulnak a történelem iránt érdeklődő olvasók szeme elé, elég ha csak a 2000-es években megjelent Ki kicsoda a Rákóczi-szabadságharcban, vagy a Nagy Képes Millenniumi Arcképcsarnokban keresgélnek. Az itt közölt életrajzoknak azonban van egy hibás pontjuk: Bercsényi Miklósnak Csáky Krisztinával (1654-1723) kötött házasságának időpontját tévesen 1695 farsangjára teszik. Zachar József még 1987-ben megjelent Bercsényi Lászlóról szóló könyvében megadta a helyes időpontot, 1695. június 11-ét, ez az adat azonban nem lett széles körben ismert sem a történettudományban, sem a köztudatban. Jelen írásunkkal ezt kívánjuk orvosolni.
Becsényi Miklós. Forrás: Magyar Elektronikus Könyvtár
Zachar József egy Kőszeghy Pál, Bercsényi titkára által írt hat részből álló történelmi ének alapján helyezte későbbre Bercsényi és Csáky Krisztina házasságát, melyet Thaly Kálmán, a kuruc kor 19. századi lelkiismeretes kutatója és elfogult rajongója adott ki még 1894-ben. Én egy másik forrás segítségével jutottam arra a következtetésre, hogy Bercsényi semmiképpen sem nősülhetett 1695 farsangján. 1695-ben egy másik személy, a Rákóczi-szabadságharcban szintén jelentős szerepet betöltő, de a köztudatban szinte teljesen ismeretlen gróf Eszterházy Antal (1676-1722) is nősülni készült és történetesen Csáky Krisztina egy korábbi házasságából született lányát, Erdődy Juliannát készült oltár elé vezetni, ez ügyben váltott levelet nagybátyjával, herceg Eszterházy Pál (1635-1713) nádorral. Az 1695. május 22-i levélben Eszterházy leendő anyósát még annak előző férje után következetesen Draskovich Miklósnénak nevezte. Ekkor feltettem magamnak a kérdést, hogy hogyan lehetséges az, hogy a Bercsényit és Csáky Krisztinát is ismerő, utóbbi vépi kastélyába bejáratos ifjú Eszterházy Antal ne legyen tisztában azzal, hogy leendő anyósa éppen kinek a felesége?
Csáky Krisztina. Forrás: Wikipedia
Ezután kezdtem el nyomozni a farsangi időpont eredetét illetően és így jutottam el Thaly Kálmán egy korábbi művéhez, melynek címe: A székesi gróf Bercsényi család. 1470-1835. Ennek második kötetében taglalta Thaly Bercsényi házasságát Csáky Krisztinával, jegyességüket a móringlevél alapján 1694. október 9-től számította. Ez a munkája 1887-ben jelent meg, így ekkor még nem ismerhette Kőszeghy Pál művének tartalmát, mivel azt csak 1890-ben sikerült lemásoltatnia annak lelőhelyén, a varsói gróf Krasinski könyvtárban, ahol azt még 1874-ben Rómer Flóris megtalálta. Thaly, aki forrásaira gyakran nem hivatkozott, így ötleteinek eredetét nehéz követni, azonban helytelen következtetést vont le. Megvizsgálva Kőszeghy Pál munkájában az események menetét, melyeknek maga Kőszeghy is résztvevője volt, így írását hitelesnek fogadhatjuk el, világosan látszik, hogy a móringlevél kiadásának dátumára mint a házasulandó felek közötti alkudozások kezdetére kell tekintenünk, míg a tényleges gyűrűváltásra az 1695-ös farsang után került sor. A szerző az eljegyzési lakomát bemutató részt a következő versszakkal kezdi:
„Elmúltak ugyan már a farsangi napok
De hadd bőjtöljenek klastromokban papok!…
Mostan Vépen kiki mondja: majd jól kapok!
Megszáradtak hol már sok hordókban a csapok.”
Thaly Kálmán. Forrás: Magyar Elektronikus Könyvtár
A gyűrűváltást rögzítő versszakból pedig az is kiderül, hogy Bercsényi unokatestvérét, gróf Forgách Simont (1669-1730) kérte meg, hogy a lánykérésben segítségére legyen:
„Midőn Krisztinának lett hajlandósága
S gyűrűjének titkon elcserélt válsága,
Kiben Gróf Forgáchnak közbenjárósága
Volt, s tölt Bercsényinek régi kívánsága.”
Magára az esküvőre a históriás ének tanúsága szerint jóval később, egy szombati napon került sor, melyet Thaly Kálmán lábjegyzetben június 11-nek jelölt meg.
„Szombaton ezeknek szerelmes anyjával:
Méltóságos, kegyes Csáky Krisztinával
Megesküdt Bercsényi, s Isten áldásával
Takarództak együtt Vénus paplanjával.”
Mivel, ahogy azt már korábban jeleztük, Eszterházy Antal levele véleményem szerint kizárta a farsangi házasságkötést, a júniusi időpontot tartom valószínűbbnek. Rövid írásunkat azzal zárnánk, hogy Kőszeghy munkájának elolvasását jó szívvel ajánljuk nemcsak a történelem, hanem a régi magyar irodalom szerelmeseinek is. A modern technológiának köszönhetően ezt ma már otthonról is megtehetjük, hiszen a históriás ének két helyen is elérhető az interneten: itt és itt.
Rittling László
Ezt olvastad?
További cikkek
Az osztrák–magyar koloniális múltról Afrikában – Jegyzetek Jászberényi Sándor riportjához
A napokban jelent meg egy érdekfeszítő interjú egy comboni misszionáriussal, Enrico Gonzalesszel, aki Csád keleti felében teljesít szolgálatot. Jászberényi Sándor interjúalanya válaszai során bemutatta missziós rendjét, amelyet a szudáni Kartúm […]
Világkörüli útra indul a Kodály-módszer: Két nemzetközi konferencia a kádári Magyarországon
Hatvan évvel ezelőtt két Magyarországon megrendezett nemzetközi konferencia hozott széleskörű elismerést a magyar zeneoktatás számára és indította világkörüli diadalútjára a Kodály-módszert. 1964 nyarán Budapesten tartotta találkozóját az UNESCO két zenei […]
Budapest bombázása 1944. április 3-án – ahogy a lakosság megélte
Idén 80 éve zajlottak a Budapest elleni amerikai és brit légitámadások. Bár az ország ekkor már közel két éve hadviselő fél volt a második világháborúban, a székesfőváros lakossága – ha […]
Előző cikk
„Csak igazi varázslók álmai válnak valóra.” - Boglár Lajos (1929-2004) emlékére
Egy egyedülálló etnográfus, aki nélkül a dél-amerikai indiánokról jóval kevesebben tudnának Magyarországon. Anyaggyűjtése nemcsak a tárgyakra korlátozott. Fényképei, filmjei széles körben megismertették kutatásait. A néhány nap híján tíz évvel ezelőtt […]