Mindennapok bölcsész diplomával
A bölcsészhallgatók, köztük a történészek gyakran teszik fel maguknak azt a kérdést, hogy diploma után hol fognak munkát találni, hacsak nem tudatosan építgetik karrierjüket, és nem adódik egy nagyon jó lehetőség számukra. Az akadémiai vonalon és a tanári pályán kívül számos út áll a történészek előtt, hogy milyenek, arról 2018. május 9-én hallhattak az érdeklődők a Kubinyi András Történész Műhely (PPKE BTK) és az Open History közös szervezésében megvalósult kerekasztal-beszélgetésen. A közelmúltban fiatal történészek – Bálint Angelika (Imagine Budapest), Biricz Dóra (Magyar Nemzeti Múzeum), Farkas István Gergő (Miniszterelnökség) és Révész Tamás (Trianon 100 MTA–Lendület) Bayer Árpád (Open History) moderálásával – beszélgettek arról, hol keresték a lehetőségeket és hogyan találták meg útjukat az egyetem elvégzése után. Milyen tulajdonságokkal kell rendelkeznie az egyetemistának ha a szakmában akar dolgozni? – hangzott el többek között ez a kérdés is a beszélgetésen.
![](https://ujkor.hu/wp-content/uploads/2018/06/oh_kep.jpg)
Van, aki már az egyetemi évek alatt tudatosan „építgette” karrierjét mind a témaválasztással, mind az ismeretségi körének alakításával és nyelvtanulással. Van, aki egy álláshirdető oldalon talált munkát, ahol ki tud teljesedni történészként, de mégse állami intézményben dolgozik. Nincsenek tutitippek, se varázsszavak amelyekkel biztosítható a hőn áhított szakmai karrier, de a beszélgetés résztvevőinek tapasztalatai segíthetnek, hogy meglássák a történészhallgatók, milyen sok ajtó áll nyitva a frissdiplomás bölcsészek, történészek előtt.
A kulcs mindenképpen a nyitottság, rugalmasság, hogy a tudás eladhatóvá váljon, és a szakma jobban nyisson a nagyközönség felé. A történész nem hiányszakma, és ha valaki nem ragaszkodik a szűk szakmán belüli elhelyezkedéshez, akkor az állások széles skálája áll nyitva előtte, hiszen a történész számos „skillel” rendelkezik. Hogy csak néhányat kiemeljünk: tud nyelveket, látja az összefüggéseket és rengeteg szöveget képes elolvasni rövid idő alatt. (Hasonló gondolatokat fogalmaztak meg korábban a Bölcsészek a siker szolgálatában című rendezvény résztvevői. – a szerk.)
A beszélgető fiatal történészek példái is mutatják, hogy az embereket érdekli a történelem, van igény a kultúrára és a művelődésre.
Az esemény rövid összefoglalója itt látható:
Akit érdekelnek és foglalkoztatnak a beszélgetés során felmerülő további kérdések ‒ mint kifizetődő-e történésznek lenni; mit tanulhatnának a történészek; miben kellene fejlődnie a magyar történész szakmának ‒ és aki bizonytalan a jövőjét illetően, az megnézheti az esemény teljes felvételét is:
Gódány Nikoletta
Ezt olvastad?
További cikkek
Világkörüli útra indul a Kodály-módszer: Két nemzetközi konferencia a kádári Magyarországon
Hatvan évvel ezelőtt két Magyarországon megrendezett nemzetközi konferencia hozott széleskörű elismerést a magyar zeneoktatás számára és indította világkörüli diadalútjára a Kodály-módszert. 1964 nyarán Budapesten tartotta találkozóját az UNESCO két zenei […]
„Ez a ház nem eladó!” – Az ország háza című dokumentumfilm tanárszemmel
Az ország háza című dokumentumfilm díszbemutatójára 2024. június 11-én került sor a Parlamentben, a nagyközönségnek pedig június 14-én mutatták be a MOZ.GO Magyar Mozgókép Fesztiválon. Nagy András rendező-operatőr alkotása közel […]
Itáliai mesterek, mint a középkor informatikusai – A firenzei reneszánsz emlékei a magyar történelemtanításban
Magyarországon nincs ember, akinek ne lenne kedvező viszonyulása Olaszországhoz, avagy, ahogyan hangulatfestésként sokan szívesebben mondják: Itáliához. A sokrétű kulturális kapcsolatok, az antikvitás, a katolicizmus, a reneszánsz, az ellenreformáció és a […]
Előző cikk
Tanulmánykötet Törökbálint sokszínű hagyományáról
Törökbálint sokszínű hagyományának ápolása, német nemzetiségi vonatkozású helytörténeti értékeinek megőrzése gyönyörű feladat. Gyerekkoromban a magyarországi németek történelme, második világháború utáni elűzetése tabu téma volt és hivatalosan először 1987 márciusában, egy […]