Prostitúció a 19. századi Budapesten – Völgyi Réka az elBeszélő vendége
Völgyi Réka írja a Budapesti Levéltári Mozaikokban: „Milyen volt az élet a századfordulón egy budapesti bordélyban? Sajnos a levéltári iratanyagokban nem maradt fenn olyan forrás, amin keresztül egy konkrét bordélyház mindennapi működését lehetne rekonstruálni, így több kisebb esetből próbálunk következtetéseket levonni a hazai bordélyéletet illetően. Mivel elsődlegesen rendőrségi iratanyagból dolgoztunk, így ennek a világnak az árnyoldalát lehetett jobban megfogni. Azt a meseszerű képet szeretnénk cáfolni, ami szerint ezek a bordélyok olyan helyek voltak – legalábbis a nagy részük – ahol a nők luxus körülmények között, szép ruhában élték a gondtalan életüket.”
Vannak olyan témák, amelyek még ma is tabunak számítanak (a popkultúrában azonban már annál népszerűbbek), és az általános jóízlés nem tartja feltétlenül egy emelkedettebb hangvételű beszélgetés elfogadott témájának a prostitúció kérdését. Ez a vélekedés persze változhat, ha a prostitúció történeti perspektívában kerül szóba, ekkor a téma könnyen eufemizálódhat és egzoticizálódhat, hiszen a történeti távlat már emelkedettebbé, elfogadhatóbbá és intellektuálisabbá teszi az egész kérdéskört. Vagy mégsem? Hajlamosabbak vagyunk-e engedékenyebben viszonyulni a 19. századi örömlányokhoz, mint a 21. század szexmunkásaihoz? Melyek azok az elemek, amelyek két évszázad alatt mit sem változtak ebben a (fél)illegális iparágban, amelyet a közbeszéd (talán nem alaptalanul) a legősibb foglalkozásként azonosít?
Hogy ezekre a kérdésekre legalább részben választ tudjunk adni, szükségünk van egy olyan történészre, aki kifejezetten a prostitúció témakörére szakosodott. Az Újkor.hu közösen a The History Geek podcasttel ezért felkereste Völgyi Réka történészt, aki egyórás beszélgetésünk során valamennyi kérdésünkre válaszolt, és bevezetett doktori kutatása előzményeibe, elmesélte, hol tart jelenleg, és a témával kapcsolatos néhány tévhitet is kiigazított.
Völgyi Réka a Budapest Főváros Levéltára munkatársa, aki az ELTE-n folytatja doktori tanulmányait. A beszélgetésből kiderül, hogy hogyan találkozott a prostitúciótörténet témakörével, mivel foglalkozott ezt megelőzően, és milyen a téma nemzetközi és hazai kutatottsága. Arról is beszélgettünk, hogy a 19. században játszódó filmekben, sorozatokban többször idelizált foglalkozás milyen veszélyekkel járt, például a Kincsem című filmben ábrázolt bordély mennyiben felelhetett meg a történelmi hűségnek ebben a témakörben? És mi a helyzet a madámokkal? (Az is kiderül, vajon a források is így emlegetik-e a bordélyokat vezető nőket). Hogyan nézett ki a sokak által hallomásból ismert és használt “bárca”?
“Az élet egy bordélyban nem csupa fényűzés, csillogás és mulatság egy nő számra, főleg nem egy fiatal lány számára a századforduló idején a fővárosban. A kéjnőknek sok nehézséggel és adott esetben erőszakkal kellett szembenézniük, hiszen a kuncsaftok mellett a bordélytulajdonosoknak is ki voltak szolgáltatva.”
Aki érdeklődik a téma iránt, ajánljuk a Réka által publikált írásokat itt, itt és itt.
A beszélgetés pedig itt tekinthető/hallgatható meg:
Ezt olvastad?
További cikkek
Kresz Mária – a gyermekélettől a népviseleteken át a népi kerámiákig
„Tanulmányozta a cserepek motívumait, szimbólumait, és összehasonlította azokat a régi, különösen az ázsiai kultúrákban fellelhető emlékekkel. A kerámiák motívumait összevetette a szőttesek, hímzések és fafaragások díszítésével is. Minden kutatásánál a […]
A cukrászdaháború
1838-ban Mexikó és Franciaország egy rövid háborút vívott egymással annak ürügyén, hogy közel 10 évvel korábban mexikói katonák kifosztották és lerombolták egy francia cukrász üzletét. A 19. század igen turbulens […]
Küzdelem a lelkekért – az elBeszélő vendége Erdős Kristóf és Szuly Rita
2022-ben indult a Nemzeti Emlékezet Bizottsága Küzdelem (NEB) a lelkekért című megemlékezéssorozata, mely 1958-tól 1973-ig mutatta be a pártállami rendszer egyházhoz fűződő viszonyát. A témából idén hasonló címmel egy kétkötetes […]
Előző cikk
Kresz Mária – a gyermekélettől a népviseleteken át a népi kerámiákig
„Tanulmányozta a cserepek motívumait, szimbólumait, és összehasonlította azokat a régi, különösen az ázsiai kultúrákban fellelhető emlékekkel. A kerámiák motívumait összevetette a szőttesek, hímzések és fafaragások díszítésével is. Minden kutatásánál a […]