Képek és szavak háborúja az Országos Széchényi Könyvtárban
2015. október 16-án kiállítás nyílik az Országos Széchényi Könyvtárban Propaganda az első világháborúban címmel. A tárlat több módon érinti lapunkat is. Hogy pontosan hogyan? Cikkünkből kiderül.
Forrás: https://www.facebook.com/events/171111069890683/
Az első világháborúval köszöntött be a „véres” huszadik század az európai történelemben, és ez volt az a világtörténelmi esemény is, amelyben már főszerepet játszott a propaganda. A totális háború megkövetelte a közvélemény támogatását, így minden háborúzó ország figyelmet fordított a lakosság hazafias és harcias lelkesedésének fenntartására. Az Országos Széchényi Könyvtár kiállítása a hazai centenáriumi kiállítások közt egyedülálló módon erre a radikálisan új jelenségre kívánja mindenekelőtt felhívni a figyelmet, felrajzolva az első világháború magyar propagandájának természetrajzát és alakulásrendjét. Arra a kérdésre keresi elsődlegesen a választ, hogy hogyan működött a propaganda a Monarchia magyar felében, milyen technikákkal igyekeztek fenntartani hazánkban a háborús lelkesedést, s milyen médiumokat használtak ehhez száz évvel ezelőtt. A Nemzeti Könyvtár mindehhez egyedülálló gyűjteménnyel rendelkezik: az ún. egykori első világháborús gyűjteménnyel, melynek része a hazai grafikai plakátok leggazdagabb korabeli gyűjteménye is. Mindezt gazdag tárgyi anyag egészíti ki. A tárlathoz a Hadtörténeti Intézet és Múzeum, a Magyar Nemzeti Galéria, a Magyar Műszaki és Közlekedési Múzeum és a Medgyaszay Emlékház is kölcsönzött tárgyakat, amely kiegészül Maczó Ferenc, Simon László és Török Róbert magángyűjteményének néhány darabjával is. A tárlat zárószakaszában Budapest emlékműveit mutatják be, melyhez a fotókat lapunk biztosította. A fényképek eredetileg Rajkó Kinga három részes cikksorozatában jelentek meg 2014-ben, Gyenes Andrea munkájának gyümölcseként. (1. rész, 2. rész, 3. rész.)
Hogyan hatotta át az emberek mindennapi életét a legkülönbözőbb formákban megjelenő propaganda? Vajon milyen képet közvetített a háborúról a korabeli média, és mi köze volt ennek a harcterek valóságához? És vajon voltak-e olyanok, akik mertek ellentmondani a propaganda-szólamoknak?
Forrás: https://www.facebook.com/events/171111069890683/
Az első világháború előtt Magyarországon a tömegkommunikáció eszközei inkább csak a kereskedelemben kaptak szerepet (pl. termékek reklámjai). A háború radikálisan változtatta meg ezt a helyzetet, szükségessé vált a közvélemény befolyásolása. De ebben a háborúban – szemben a második világégéssel – még nem jelent meg egy központból irányított, totálisan végiggondolt propagandatevékenység. A többes központból, alulról szerveződő propaganda mégis áthatotta a magánélet tereit és a köztereket is. Mint a tárlat rámutat, központi irányítás nélkül is hazafias és harcias üzenetek árasztották el a mindennapokat: a propaganda számtalan használati tárgy, reklám, esemény révén megnyilvánult.
Mint legfontosabb propaganda eszköz, természetesen előtérbe kerül a sajtó. A háborús időkben erősen befolyásolták, hogy mit és hogyan közölhettek a lapok, a kiállításon az is kiderül, hogy hogyan működött ennek irányítása és maga a cenzúra. A sajtóhadiszállás munkatársai közt a hadszíntereken tudósítóként dolgozó képzőművészeket is szép számmal találunk, a háború idején készült művekből pedig bőséges ízelítőt láthatunk. A festők háborús műveivel a közönség a hadikiállításokon találkozhatott, amelyek közül a leglátványosabbat eredeti formájában láthatjuk. De a propaganda nemcsak a hadikiállítás révén lépett be a köztérbe, hanem például az egyszerre emlékműként, köztéri szoborként és interaktív propaganda eseményként működő szögelő szobrok révén is. A kiállításon minden látogató maga is verhet egy szöget egy ilyen „vashonvédbe”! A szoborszögelési akciók a pénzgyűjtést szolgálták, amire a legkülönbözőbb akciók szerveződtek. A hadikölcsönök, a segélyalapok, a nyersanyaggyűjtő kampányokra látványos plakátjaikon keresztül emlékezhetünk.
A háborús propaganda utolsó megnyilvánulása a háború áldozatainak emlékezetéhez, vagyis az emlékművekhez kapcsolódik. A kiállítás utolsó szakasza, mint korábban írtuk, a veszteségekkel és az elesettekre emlékeztető monumentumokkal foglalkozik.
Az irodalmi, színházi és kávéházi élet jeles alakjait megidézve egy külön részben találkozhatunk az értelmiségi válaszlehetőségek közül azokkal, akik igyekeztek távolságot tartani a hazafias-harcias szólamoktól, és már a háború idején megfogalmazták a vérontás értelmetlenségét. A látogatók itt olyan kuriózumot is láthatnak, mint Babits Mihály híres háborúellenes verseinek eredeti kéziratait, mellettük autográf leveleket, fotókat, kabaré-plakátokat.
Forrás: https://www.facebook.com/events/171111069890683/
A 2016. március végéig látható kiállítás bemutatja a média által közvetített háború-kép és a történelmi kutatások révén kirajzolódó kép közötti ellentmondásokat. A tárlat kurátorai Ifj. Bertényi Iván történész, Katona Anikó művészettörténész és Szőts Zoltán Oszkár történész, az Újkor.hu főszerkesztője.
A kiállítás megtekinthető 2015. október 17-től 2016. március 20-ig, keddtől szombatig a könyvtár nyitvatartási idejében, 10-19 óra között.
További információ:
https://www.facebook.com/events/171111069890683/
http://www.oszk.hu/kiallitasok/propaganda-az-elso-vilaghaboruban-%E2%80%93-kiallitas
Ezt olvastad?
További cikkek
A célpont a mai napra: Szeged – Oláh András könyvének bemutatója
1944 nyarától a szövetséges légierő csapatainak bombázása Magyarországot is elérte. Többek között bombatámadás érte Budapest, Szolnok, Győr és Szeged városát is. Szeged második világháborús bombázásának 80. évfordulójára emlékezve jelent meg […]
„A kíváncsiság hajtson minket előre!”– a 2024-es Középkorral foglalkozó doktoranduszok konferenciája
Idén is megrendezték az Eötvös Loránd Tudományegyetemen a Középkorral foglalkozó doktoranduszok konferenciáját, június 20. és 21. között, Dreska Gábor, Novák Veronika és Rudolf Veronika oktatók, valamint Tuček Viktor, Varga Virág […]
Beszámoló a CEW brnoi konferenciájáról
2024. június 20. és 22. között Brnoban rendezték a Central European Workshops (CEW) konferenciáját. A rendezvény idén a Central Europe in the Early Modern Era: Politics, Economy, Society, Culture alcímet […]
Előző cikk
A rút király fényes napja – beszámoló Az utolsó pozsonyi királykoronázás 1830 őszén című tudományos konferenciáról
Egy hasonlóan napsütéses szeptemberi napon, és majdnem olyan korán reggel került sor 2015-ben Az utolsó pozsonyi királykoronázás 1830 őszén című tudományos konferenciára, mint amelyen Habsburg-Lotaringiai Ferdinándot ezen a néven ötödikként […]