„Őszinte érdeklődéssel közelített mindenkihez és mindenhez”– Péter Katalin emlékére
Életének 84. évében, 2020. február 2-án elhunyt Péter Katalin, a Bölcsészettudományi Kutatóközpont Történettudományi Intézetének professzor emeritusa. A TTI kora újkori témacsoportjának nemzetközileg is elismert történészére kollégája, Mihalik Béla Vilmos, az intézmény tudományos titkára emlékezik.
Péter Katalin általában leült az ember mellé vagy vele szembe egy székre, és kérdezett. A kérdések főszereplője ugyanúgy lehetett egy 17. századi arisztokrata, egy híveivel perlekedő pap vagy egy özvegységre jutó parasztasszony is – mindenki és minden érdekelte. Történészi szemhatára hihetetlenül széles horizontot fogott be, az egyszerű jobbágytól a mezővárosi polgárokon keresztül az ország sorsát irányító főurakig számtalan kérdés foglalkoztatta. Műveiben gyakran a történelem névtelen vagy félreértett, félreállított szereplőjét szólaltatta meg, legyen az egy megözvegyült, gazdaságát vaskézzel irányító hegyaljai asszony vagy egy politikai játszmák kereszttűzébe került úrnő.
A kíváncsisághoz páratlanul éles és intuitív látásmód is társult. A Nemzeti Galériában a gótikus szárnyasoltárok között sétálva megfogalmazott kérdésekre adott válaszával az angolszász vagy német pályatársakat is megelőzte, a magyarországi reformációról és ellenreformációról, a hazai katolikus megújulásról merőben új látásmóddal írt. Ha a matematika világából vett hasonlattal élnénk: Péter Katalin számtalan olyan történeti sejtést fogalmazott meg, amit aztán részben már maga is bizonyított, vagy történészek generációinak adott vele munkát, hogy bizonyítsák az állítást.
![](https://ujkor.hu/wp-content/uploads/2020/02/PK.jpg)
A történeti forrásokat magabiztosan bírta szóra, és nemcsak az olyan, általában izgalmasabbnak tartott irattípusokat mint a tanúvallomási jegyzőkönyvek, misszilisek. Péter Katalin úgy tudott kérdést feltenni, hogy arra még az elsőre – és sokadszorra is – száraz jogi szövegek vagy a számok, mértékegységek álcája mögé rejtőző urbáriumok is lelkesen adtak választ. És mindezt aztán úgy tudta interpretálni és átadni írásaiban, hogy nemcsak végigvezette és elgondolkodtatta olvasóit, hanem akár szórakoztatta is. Ahogy a hétköznapi kérdésekre is egyszerre tudott végtelenül empatikusan és egyfajta sajátos iróniával tekinteni, ugyanúgy keltette életre a források holt betűit tanulmányaiban, könyveiben.
Őszinte érdeklődéssel közelített mindenkihez és mindenhez, történeti problémákhoz éppúgy, mint akár pályakezdő kollégákhoz. Ahogy a forrásokat szóra bírta, úgy született egy kérdéséből számtalan új kérdés, ami aztán hetekre elég gondolkodnivalót adott. Bár 1959 óta dolgozott a Történettudományi Intézetben, ez a kíváncsiság valójában kortalanul fiatallá tette. Péter Katalin általában leült az ember mellé vagy vele szembe, és kérdezett, és most az a szék itt mellettünk hirtelen elmondhatatlanul üres lett.
Címlapkép forrása: Apák és fiúk, anyák és lányok – szülői szerepek, gondoskodás és tekintély a pre-modern családban (1500–1918)
Ezt olvastad?
További cikkek
Bartucz Lajos – egy meghatározó antropológus életútja
Bartucz Lajos foglalkozott rassztörténettel, a gyermekek testi fejlődését, illetve a katonák termetét vizsgálta. Rengeteg leletanyag összegyűjtését köszönhetjük neki, amelyeken keresztül a magyarság antropológiai összetételét kutatta és publikálta. Megjelent négy könyve, […]
Schmidt Éva, az obi-ugor népek őrangyala
Schmidt Éva neve talán kevés embernek cseng ismerősen, annak ellenére, hogy kiváló nyelvész és folklorista volt. Sajnálatos módon viszonylag rövid életet élt, azonban munkásságával maradandót alkotott, és neki köszönhetően az […]
„Olvassanak el mindent, hallgassanak meg minden véleményt, amit csak lehet!” – Interjú Vonyó József történésszel. 2. rész
Két héttel ezelőtt közöltük Vonyó Józseffel készített interjúnk első részét, amelyben főként az oktatás és a pályaválasztás motivációja, körülményei kerültek a középpontba. Most folytatjuk a kutatómunkával, politikai szerepvállalással, településtörténet-írással kapcsolatos […]
Előző cikk
Mátyás király és az egyház - Ismertető
Mit tudunk Mátyás király és a római Szentszék viszonyáról? Hogyan viszonyult az uralkodó a szerzetesi reformokhoz? Miként jellemezhetjük Mátyás egyházi építkezéseit? Mennyire ismerjük a Hunyadi-kori magyarországi káptalanok személyi összetételét? Többek […]